Educația juridică este o investiție în viitor. Copiii nu vor mai trăi cu frică de alţii, vor şti care sunt drepturile lor şi cum să le apere.
Va scădea infracționalitatea juvenilă, va scădea numărul de copii victime. Va creşte respectul faţă de oameni şi încrederea în autoritățile statului. Oamenii se vor implica mai mult în viaţa cetăţii, vor deveni mai isteţi şi, poate, chiar mai fericiţi, crede Oana Negru, președintele VeDem Just.
În partea a doua a interviului acordat pentru cititorii Spotmedia.ro, președintele organizației VeDemJust (Voci pentru Democraţie şi Justiţie) continuă pledoaria pentru introducerea Educației Juridice în școli, prezintă câteva dintre reacțiile copiilor și feedbackul primit de la voluntarii care au predat până acum astfel de lecții în regim non-formal și își exprimă speranța că ”Educația Juridică va face parte, în sfârșit, din trunchiul comun de materie care se va studia la liceu, încă din această toamnă”.
”Acesta ar fi un act de mare responsabilitate din partea Ministerului Educației”, spune Oana Negru, președintele VeDem Just.
![oana-negru-buna](https://spotmedia.ro/wp-content/uploads/2021/02/oana-negru-buna-768x1024.jpg)
Reluam dialogul nostru pornind de următoarele întrebări: Care credeți că ar fi efectele pe termen scurt, mediu și lung, dacă Educația Juridică s-ar preda în școli și licee? Care ar fi impactul asupra vieții personale, dar și asupra societății în ansamblu?
Educația juridică pentru elevi ar trebui studiată nu numai de elevi. Este extrem de necesară și cadrelor didactice și părinților. Eu, sincer, o văd predată doar ca materie obligatorie, pentru că astfel putem ajunge la cât mai mulți copii, mai ales la acei copii aflați în stare de vulnerabilitate, copii care nu au posibilitatea să își ia de acasă anumite valori și care sunt expuși astfel unui viitor nesigur și cu potențial infracțional.
„A pricepe este mai important decât a ști”. — Alexandru Ioan Cuza.
Practic, educația juridică este o investiție în viitor: copiii nu vor mai trăi cu frică de alţii, vor şti care sunt drepturile lor şi cum să le apere, care sunt instituţiile competente şi termenele în care trebuie apelat la ele, va scădea infracționalitatea juvenilă, va scădea numărul de copii victime, va creşte respectul faţă de oameni şi încrederea în autoritățile statului, oamenii se vor implica mai mult în viaţa cetăţii, vor deveni mai isteţi şi, poate, chiar mai fericiţi.
”Educația juridică a tinerilor este esențială”, spune și judecătorul italian Claudia Rosini, într-un interviu acordat în exclusivitate pentru Spotmedia.ro.
Dacă s-ar lua decizia dorită și mult așteptată de VeDem Just, cine ar trebui să predea această materie?
Dacă e predată nonformal, atunci orice practician al dreptului sau student la drept poate susține ore de educație juridică, dar ocazional. Dar dacă se va preda oficial, formal, atunci trebuie apelat la profesorii deja încadraţi în unităţile şcolare: profesorii care au absolvit Facultatea de Drept, profesorii de socio-umane care au urmat un curs de pregătire organizat de ONG-uri cu experiență în acest domeniu, dar și alți profesori care au urmat cursul de pregătire pentru predarea educației juridice în școală.
Asta tocmai pentru că legile sunt obligatorii pentru toţi, nu doar pentru cei care au cunoştinţe de specialitate.
![oana-negru2](https://spotmedia.ro/wp-content/uploads/2021/02/oana-negru2-1024x1024.jpg)
Povestiți-ne despre reacțiile copiilor cu care VeDemJust și colaboratorii săi țin în prezent lecții de educație juridică, în regim non-formal. Ce întrebări se pun cel mai des și cum se simt ”Profii de juridică” în fața elevilor?
De cinci ani, membrii şi voluntarii noștri merg în școli și predau Educație juridică în sistem non-formal, de la clasa pregătitoare până la ultima clasă de liceu.
Mai mult, Educaţia juridică a fost preluată ca materie opţională şi este predată în mod formal în 93 de școli la peste 4.500 de elevi. Asociaţia VeDem Just a conceput programa cursului, a distribuit gratuit manualul „Elevul şi Legea” scris de un membru al nostru, a instruit profesorii care predau această materie.
Profesorii sunt extrem de deschiși și încântați. Dânșii realizează cel mai bine nevoia și importanța predării acestei materii pentru că multe dintre fenomenele descrise mai sus se întâmplă în școală. Toţi fac parte din reţeaua virtuală „Proful de juridică”, coordonată de asociaţia noastră.
Referitor la reacțiile copiilor și feedbackul primit, iată câteva gânduri ale colegilor mei din VeDem Just, cărora le mulțumesc cu recunoștință pentru că au susținut ore în sistem non-formal:
Codruța Obîrșie, avocat și cadru didactic titular în preuniversitar: „Elevii au fost dornici să răspundă la întrebările legate de viața lor școlară și extrașcolară. Cel mai des, la gimnaziu au fost întrebări legate de violență. La clasa a VIII- a au fost întrebări despre contracepție și ce se poate întampla în caz de viol, despre droguri, drepturile și obligațiile legate de împlinirea vârstei de 14 ani, care presupune asumarea unor responsabilități. La ore am efectuat portofolii legate de profesiile juridice, prin joc de rol în care elevii au îmbrăcat virtual roba de avocat, judecător, procuror, și în care au folosit și aplicat cunoștințele predate și explicate în turul virtual prezentat de VeDem Just. Urmează să beneficiem și să punem în practică noțiunile expuse în aplicația pentru mobil ’Lege-n-Dar’, care este deosebit de interesantă, atât pentru elevi, cât și pentru profesori”.
Roxana Topor, jurist, conferențiar universitar: „Copiii care au participat la lecțiile de educație juridică au fost mereu interesați să afle cât mai multe aspecte juridice, au participat mereu activ la lecții, ne-au adresat întrebări și au fost multumiți de cele aflate: din domeniul muncii (pentru tinerii care au lucrat), familiei ( probabil acolo unde existau probleme în familie) și întrebări pentru clarificarea aspectelor care țin de regulamentul școlar. Profesorii au văzut și au recunoscut necesitatea predării acestei discipline. Au participat activ la lecții, adresându-ne întrebări”.
Simona Urzică, jurist: „Am fost în școli și licee. Cele mai dese întrebări ale copiilor sunt despre drepturi și obligații, violența și abuzurile în familie, despre droguri (care sunt drogurile permise..????) și, în ultima perioadă, despre bullying în școli”.
Alexandru Olaru, grefier: „Profesorii au fost foarte încântați și cumva mi-au transmis că e bine să facem educație juridică mai ales pentru prevenție. Cu privire la copii, în mare parte erau interesați de activitatea infracțională din școli, amenințări/loviri între ei, dacă răspund penal precum și activitățile infracționale din mediul online”.
Diana-Georgiana Roșca, jurist: „După orele cu mine, elevii m-au întrebat când mai vin şi dacă pot face ora asta cu mine măcar o dată pe săptămână. Mereu rămâneam și în pauze cu ei pentru că întrebările nu erau în totalitate acoperite. Domnii profesori încurajează activitățile și am avut un caz în care doamna care m-a invitat mi-a detaliat blocajele peste care a dat când a cerut introducerea opționalului”.
Dragoș Lucian Ivan, avocat: „ Sunt tineri ce doresc o carieră în domeniu și sunt mai interesați să afle despre tine ca profesionist, să facă networking și să afle despre examenele pe care trebuie să le depășească. Sunt tineri ce au propriile probleme juridice (divorț, violență, contrabandă, amenzi de circulație, relații sexuale) ce doresc oportunitatea de a pune întrebări în particular. Reacția tinerilor a variat de la entuziasm, la bucuria unei noi activități, la speranța unor oportunități, dar și curiozitate asupra modului în care legea le poate interpreta viața. Profesorii se simt sprijiniți în activitatea lor și caută să participe alături de tine. Întrebările cele mai dese au venit pe teme precum infracționalitatea ce pornește de la violență, cea din mediul online, dar și probleme din zona civilului: divorț, răspundere contractuală, relații de muncă”.
Gianina Clop, jurist şi mediator: „Feedback-ul copiilor a fost unul pozitiv. Elevii sunt curioși să afle cât mai multe lucruri despre reguli, legi, dar și care sunt sancțiunile. Au diferite situații din viața privată sau de la școală la care caută răspunsuri cu privire la modalitatea în care ar trebui să procedeze în momentul în care le este încălcat un drept. Multe întrebări ţin de agresiunile de tip bullying. Profesorii sunt mulțumiți, uneori îmi propun să discut cu copiii diferite teme care au legătură cu evenimente care au avut loc în clasă și despre care copiii vor să audă de la un specialist”.
Ați pledat în Parlament pentru introducerea Educației Juridice în școli. Cum a decurs dezbaterea și care au fost reacțiile partenerilor de dialog?
Pe 18 ianuarie 2021, asociaţia trimis o scrisoare adresată Comisiei de validare a proiectelor planurilor-cadru pentru învățământul liceal și profesional din Ministerul Educației, propunând ca „Educația juridică” să fie materie obligatorie. Planurile cadru au fost în dezbatere publică până pe data de 31 ianuarie 2021, Parlamentul urmând să emită un raport în urma acestor dezbateri și să îl înainteze Ministerului Educației.
Pe 27 ianuarie 2021, am participat la o dezbatere în Senatul României cu tema “Curriculum modern pentru o Românie educată”. Educația juridică a fost o materie susținută de senatori, experți, reprezentanții elevilor și ONG-uri.
Ce urmează? Cine ia decizia finală și când?
Trebuie finalizate dezbaterile pentru planurile-cadru şi apoi să fie aprobate de Ministerul Educației, prin Centrul Național de Politici și Evaluare în Educație.
Noi însă sperăm că Educația Juridică va face parte, în sfârșit, din trunchiul comun de materii care se vor studia la liceu, încă din această toamnă. Acesta ar fi un act de mare responsabilitate din partea Ministerului Educației.
![oana-negru-tabla](https://spotmedia.ro/wp-content/uploads/2021/02/oana-negru-tabla.jpg)